Visites guiades a les exposicions a càrrec de Pilar Martínez, Llicenciada en Història de l’Art.
Relació de visites:
DIUMENGE 11 Espanya. Avantguarda artística i realitat social. 1936-1976
Visites guiades a les exposicions a càrrec de Pilar Martínez, Llicenciada en Història de l’Art.
Relació de visites:
DIUMENGE 11 Espanya. Avantguarda artística i realitat social. 1936-1976
Visites guiades a les exposicions a càrrec de Pilar Martínez, Llicenciada en Història de l’Art.
Relació de visites:
DIUMENGE 4 Annette Messager. Púdic – Públic
L’IVAM i el centre de Perfeccionament Palau de les Arts Reina Sofía continuen en aquesta temporada 2018-2019 amb el cicle d’actuacions musicals iniciat el 2015, ofereixen una actuació cada mes entre octubre de 2018 i juny de 2019.
Aquesta col·laboració entre l’IVAM i Les Arts sorgeix amb l’objectiu principal d’integrar-se mútuament en les programacions pròpies, així com per a fer patent la vinculació inexorable entre les diverses arts. Les dues institucions, així mateix, pretenen posicionar la imatge cultural de la Comunitat Valenciana en un lloc de prestigi i reivindicar la importància de la cultura en el desenvolupament de les societats contemporànies.
Recorregut a la mostra “Pepe Miralles. ELISA” a càrrec de Pepe Miralles, comissari de la mostra.
Activitat gratuïta. Prioritat per als Membres d’honor, Amics i Amigues de l’IVAM. És necessari inscriure’s 15 minuts abans del començament de la visita en el mostrador situat en l’Hall d’entrada. Places limitades (se seguirà l’ordre d’inscripció).
Dilluns 8 d’octubre l’IVAM obri de manera extraordinària.
Visita totes les exposicions del museu en el seu horari habitual, de 10 a 19h.
12 de gener 2019, 10 h. Biblioteca IVAM
Grup de lectura
Miguel Ángel Martínez. Viure fora, de Rodolfo E. Fogwill
Per a participar en el grup de lectura cal inscriure’s enviant un correu l’adreça electrònica següent: actividades@ivam.es
En aquesta trobada, partirem de la novel·la Viure fora (1998, Argentina), de Rodolfo E. Fogwill, per a preguntar-nos sobre les formes en les quals ens relacionem i/o podem relacionar-nos amb els altres, particularment en una situació de risc biològic (una malaltia, una epidèmia, etc.). Posarem a dialogar aquest text amb altres produccions artístiques contemporànies. Per a participar en la conversa, és recomanable llegir la novel·la.
Miguel Ángel Martínez és docent, investigador i treballador cultural. Màster en Arts Escèniques i Doctor en Estudis Literaris per la Universitat de València. Ha impartit cursos de grau i postgrau a la Universitat de València i a la VIU (València International University) i tallers d’educació artística per a alumnes d’ESO en diferents centres. Ha publicat assajos i articles acadèmics en revistes i monografies especialitzades en arts escèniques i estudis literaris. Ha comissariat, amb Rafael Tormo i Cuenca, l’exposició Sense intenció ni projecte. A partir del film Le moindre geste, de Fernand Deligny, a la Galeria Rosa Santos (València, 2013) i ha participat en el festival de dansa “¿Qué puede un cuerpo? Laboratorio internacional para ensayar un movimiento por venir” (Madrid, La Casa Encendida, 2014) i en el Festival d’Acció Poètica “Bouesia” (Barcelona, Arts Santa Mònica, 2015) amb el projecte Danzad, danzad, malditos (Gloria&Robert). Forma part del projecte Taller Placer, amb Vicente Arlandis, Mariví Martín i Paula Miralles. En aquest marc, coordina i imparteix les dues primeres edicions del taller “El que (ens) està passant. Imaginaris polítics en la literatura actual” per a l’IVAM i Las Naves (València, 2016 i 2017) i per a Contrabandos (Madrid, 2016 i 2017) i fa la curadoria del cicle “Cossos en lluita. Malaltia, cultura i innovació social” per a Las Naves (València, 2017). En l’actualitat, du a terme una investigació postdoctoral a la UNTREF (Buenos Aires) sobre els imaginaris de la immunitat i les malalties immunològiques, i cursa estudis de cura de continguts a la Universitat Di Tella (Buenos Aires). A la fi de 2017, publicarà el monogràfic “Mundo Hospital: enfermedad y formas de vida en las sociedades actuales”, que coordina i edita per a Kamchatka. Revista de análisis cultural, i la novel·la Sumario 3/94 (La uña RoTa), amb Vicente Arlandis.
15 de desembre 2018, 10 h. Biblioteca IVAM
Grup de lectura
Miguel Caballero. Paris-Austerlitz, de Rafael Chirbes
Per a participar en el grup de lectura cal inscriure’s enviant un correu a l’adreça electrònica següent: actividades@ivam.es
La llarga marxa és una coneguda novel·la de Rafael Chirbes. Metàfores similars a les d’aquest títol s’han usat per a comptar la sida. Hem experimentat o escoltat històries de gradual enfonsament (o llarga i gradual marxa) de cossos joves, molt sovint d’homes homosexuals. La novel·la de Chirbes que llegirem, París-Austerlitz, tracta, entre altres coses, d’un d’aqueixos enfonsaments. En el grup de lectura compartirem impressions sobre com s’han construït tals històries d’ensulsiada, i com nosaltres —seropositius o no— ens relacionem amb aqueixes històries. Conversarem també sobre altres tipus de cossos que han rebut molta menys atenció literària i mediàtica, així com sobre la relació d’aquestes ensulsiades amb altres tipus d’experiències amb el VIH que sovint queden fora del relat.
Miguel Caballero és llicenciat en Filologia Hispànica (UNED, Espanya), Màster en Literatura (Universiteit Leiden, Països Baixos) i Doctor en Estudis Culturals (Princeton University, Estats Units). Actualment és Collegiate Assistant Professor i Harper Fellow en la Universitat de Chicago, adscrit als departaments de Llengües Romàniques i Història de l’Art. La seua tesi doctoral versa sobre els monuments d’avantguarda a Mèxic, Espanya i el Brasil durant el segle XX. En aquests moments du a terme una investigació sobre la relació entre avantguarda i proteccionisme, específicament sobre el rol de les avantguardes arquitectòniques, artístiques i literàries en la protecció del patrimoni nacional durant la Guerra Civil espanyola. Respecte al VIH, Caballero va desenvolupar entre 2015 i 2017 el blog ASS (Amor, Sexo y Serología), que recull entrevistes a persones seropositives visibles i relats en primera persona a partir del seu propi diagnòstic. Sobre el VIH ha escrit també per a Vice, HIV Equal i altres mitjans.
17 de novembre de 2018, 10 h. Biblioteca IVAM
Grup de lectura
Ahmed Haderbache: “Recorregut fragmentat des d’Hervé Guibert a Guillaume Dustan, i al seu torn des de l’AZT a la Triteràpia.”
Amb textos de:
Hervé Guibert: À l’ami qui ne m’a pas sauvé la vie i Le protocole compassionel
Pascal de Duve: Carregue dv
Vincent Borel: Un ruban noir
René de Ceccatty: L’accompagnement
Guillaume Dustan: Dans ma chambre
Erik Rémès: Serial fucker, journal d’un barebacker
Per a participar en el grup de lectura cal inscriure’s enviant un correu a l’adreça electrònica següent: actividades@ivam.es
En la presentació dels textos es realitzarà una diaconía de la sida dins del context polític, literari i social de 1989 a 2008 (data del llibre de Guibert i la segona, la mort de Dustan) i mostrar com l’arribada de Act-up París en els 90 va canviar les escriptures i la reivindicació gai: passant de l’escriptor homosexual malalt de sida com a víctima al malalt activista que reivindica la seua sexualitat queer. Per a participar en la conversa, és recomanable llegir els textos.
Ahmed Haderbache Bernárdez. Professor titular de l’Education Nationale, és actualment professor de FLE a la València International University (VIU) i professor associat en el Màster de Secundària de la Universitat de València. El seu camp d’investigació és la representació de la sida en la literatura francesa i se centra en la figura de l’escriptor Guillaume Dustan, la primera novel·la del qual va traduir al castellà (En mi cuarto, Mondadori) en 2000. A més, ha publicat una desena d’articles i llibres d’actes sobre la sexualitat gai i la sida en la literatura francesa. Ha participat en l’organització de les dues edicions del Paris Porn Festival. Actualment està preparant una tesi doctoral a la Universitat de València sobre la trilogia de Guillaume Dustan.
Conferència de Santiago Auserón: El telar sonoro. Panorama de la música española en el siglo XXI.
Santiago Auserón (Saragossa, 1954) es va llicenciar en Filosofia i Lletres en la Universidad Complutense de Madrid i va estudiar en la Université de Vincennes, París VIII, sota la direcció de Gilles Deleuze. Va participar en la fundació del grup musical Radio Futura, amb el qual va desenvolupar durant més d’una dècada la seua faceta de cantant i compositor, reflectida en mitja dotzena d’àlbums, i va obtindre reconeixement a Espanya i Llatinoamèrica com a millor grup de rock espanyol. Entre 1984 i 1995 va investigar les arrels del so tradicional cubà i va produir diverses antologies històriques, entre elles la de Francisco Repilado “Compay Segundo”. En 1994 va posar en marxa el projecte Juan Perro, amb el qual des de llavors combina les tradicions musicals afroamericana, afrocaribeña i hispana, gira per Espanya, Europa, Llatinoamèrica i els Estats Units, i ha gravat una altra mitja dotzena d’àlbums de cançons originals. Ha publicat nombrosos articles sobre música, filosofia i literatura i els llibres La imagen sonora (Episteme, 1998), Canciones de Radio Futura (Pre-Textos, 1999), Canciones de Juan Perro (Salto de Página, 2012) i El ritmo perdido (Península, 2012, 2015). Entre altres reconeixements, ha rebut el Premi Nacional de Músiques Actuals del Ministeri de Cultura, 2011. En 2015 va obtindre el grau de Doctor en Filosofia per la Universidad Complutense de Madrid. A l’abril de 2017 és reconeguda la seua trajectòria en els Premis de la Música d’Aragó i al maig rep el Premi Internacional Cubadisco per El viaje.
CÀTEDRA D’ESTUDIS ARTÍSTICS. SEGLES XX/XXI
Càtedra d’Estudis Artístics (IVAM-UV-UPV-UMH)
Directores: Giulia Colaizzi / Marina Pastor
Esta col·laboració entre la Universitat de València UV, la Universitat Politècnica de València UPV, la Universitat Miguel Hernández d’Elx i l’IVAM, pretén ser un focus d’investigació, estudi i difusió de l’art visual dels segles XX i XXI. El seu objectiu serà en aquesta segona edició animar la reflexió sobre la vida de les imatges tant en el món de l’art com en el de la vida social, inclosa la imaginària. Ho farà amb amplitud de mires i evitant restriccions acadèmiques, artístiques o tecnològiques, però, això sí, enriquint-se i aprofitant quants suports acadèmics, museístics i institucionals estiguen al seu abast. Per aquesta raó, la seua organització en l’IVAM resulta propícia en la mesura en què pot enriquir les seues activitats, amb la reflexió sobre les exposicions, instal·lacions o conferències, així com dels cicles de projeccions.
TEMA DE ESTUDIO
“Cos, imaginari social i cultura visual”
L’àmbit de la visualitat, en el sentit explícit del seu valor cultural, de la seua producció i interpretació, ofereix, des de l’experiència estètica i la producció artística, un espai que és propici per a l’estudi dels diferents significats i els diversos interessos que conformen la construcció identitària dels subjectes, sobretot pel que fa a la producció d’imatges del cos. Proposem investigar les característiques del camp de la imatge –en els seus continguts, els seus mètodes i les seues relacions- a través de la producció de l’imaginari social i les seues formes de difusió. Una teoria crítica sobre els media i les seues expressions es constitueix com un camp en què analitzar els discursos sobre el cos i en el qual realitzar una aportació crítica vinculada al seu desenvolupament en el mitjà social. Partint d’aquestes premisses, ens proposem revisar, en el Programa de la Càtedra d’Estudis artístics de l’IVAM, durant els pròxims dos anys, els creus i controvèrsies de la perspectiva de gènere oberta pel feminisme i els Gender Studies, en la seua confluència amb disciplines com els estudis visuals i la crítica cultural. Donat el cúmul de temes que obri aquesta problemàtica, posarem l’accent en la representació visual i audiovisual de la corporeïtat, treballant sobre els diferents conceptes de cos, les seues representacions i les seues relacions amb els imaginaris, amb l’entorn urbà i l’arquitectura, amb l’entorn natural i les noves ecologies, amb la configuració dels cossos des de les teories decoloniales i epistemologies del sud, i atendrem especialment la seua relació amb la biopolítica, l’economia dels afectes i les guerres quotidianes obertes per les tecnologies socials de gènere, proposant desentranyar discursos visuals crítics o de resistència.
Cine por venir sorgeix fa sis anys amb l’objectiu d’activar una comunitat d’agents, individuals i col·lectius, al voltant del cinema contemporani menys convencional i més experimental, constituint-se en l’única plataforma valenciana dedicada en exclusivitat a aquest tipus de cinema.
En 2018 Cine por venir proposa una versió de si mateix, amb unes jornades titulades Això no és una pel·lícula. Les jornades es desenvoluparan entre octubre i novembre d’enguany a l’IVAM, Les Naus, La Posta i la Filmoteca, i culminaran amb la presentació d’un número complet de la revista Concreta enterament dedicat al projecte.
SESSIONS:
IMATGE: projeccions de pel·lícules contextualitzades. Saló d’Actes
23 d’octubre
Projeccions:
“La bouche” i “La impresión de una guerra” de Camilo Restrepo
“Ciudad Maya” d’Andrés Padilla.
Debat posterior entre el director Andrés Padilla i Ali Atrees de Cine por venir
8 de novembre
Projeccions:
“Improvisaciones de una ardilla” de Virginia García del Pino
“Ahí donde estuvimos, aún estamos” de Carlos Escolano i Rebeca López Escobar
Debat posterior entre els directors Virgina García del Pino, Carlos Escolano i Miguel Ángel Baixauli de Cine por venir.
PARAULA: sessions de debat amb agents fílmics diversos. IVAMlab
24 d’octubre
Participen:
Salomé Carvajal Ruiz, PI Investigador en Formació del Instituto Universitario de Estudios de la Mujer.
Inés Plasencia, Doctora en Teoria i Història de l’Art, Universidad Autónoma de Madrid, escriptora, gestora cultural i editora.
Sonia Martínez, de Cine por venir
9 de novembre
Participen:
Amador Fernández Savater, editor i investigador independent.
Virginia García del Pino, directora de cinema.
Álvaro de los Ángeles, de Cine por venir.
18 d’octubre de 2018, a les 19 h. IVAM Lab
Efecte d’una força aplicada bruscament. Procés
Pepe Miralles, artista. Alba Braza, mediació.
A manera de conferència, trobada i diàleg: “Procés. Efecte d’una força aplicada bruscament” mostrarà l’estat de la investigació, iniciada el mes de març, sobre els impactes que el VIH i la sida han causat en homes que fan sexe amb homes. Aquesta investigació també pot veure’s a la sala d’exposicions de la biblioteca, entenent aquesta conferència com un complement al dispositiu visual que ocupa la sala.
Pepe Miralles (Xàbia, 1959), treballa com a artista visual i professor a la Facultat de Belles Arts de València. Els temes que més ha investigat en les dues esferes són: la perspectiva social del VIH i de la sida, per a la qual cosa ha participat en grups activistes i en la producció de continguts culturals i visuals, i la sexualitat als espais públics, per a la qual cosa ha documentat tant l’ús dels enclavaments de cruising, com les biohistòries dels qui els usen.
Alba Braza (València, 1980) és productora cultural especialitzada en mediació artística i comissariat d’exposicions. Desenvolupa la seua activitat entre Espanya i Itàlia en projectes com Piazza dell’Immaginario (Dryphoto arte contemporanea, Prato, Itàlia), Biennal de Mislata Miquel Navarro (Ajuntament de Mislata) i Mostra art públic/universitat pública (Universitat de València). Atreta per la reflexió i l’experimentació de formats expositius, des de la creació del projecte Sin Espacio (Asociación Otro Espacio, Mislata, 2009), considera la gestió cultural com una pràctica amb la qual produir subjectivitats des de, i per al context, un lloc confortable per al diàleg i la creació d’afectes.
Visites guiades a les exposicions a càrrec de Pilar Martínez, Llicenciada en Història de l’Art.
Relació de visites:
DIUMENGE 28 Ángeles Marco. Vertigen